Sensorveiledning PED1002 våren 2022

Om eksamen
PED1002 – læring og undervisning har i 2022 hatt som hovedmål å a) sammen med PED1001 gi en innføring i pedagogisk teori og tenkemåter, og b) å dyrke studentenes selvstendighet og vurderingsevne. Eksamensoppgaven bygger direkte på undervisningen i emnet. Oppgaven går ut på å diskutere én av tre gitte nyhetssaker ut fra relevant pensumlitteratur. Studentene velger selv minst to kilder fra pensum å diskutere ut fra, og skal forklare hvordan kildene kan belyse nyhetssaken og hvorfor de er valgt.

Om undervisningsopplegget
Undervisningsopplegget for PED1002 har vært bygget rundt disse hovedelementene:
1.	Forelesninger
2.	Obligatoriske oppgaver
3.	Obligatorisk hverandrevurdering
4.	Obligatoriske refleksjonsnotater
5.	Fagseminarer
6.	”Sentralen” – drop-in veiledningstilbud

1.	Forelesningene
Forelesningenes oppgave har primært vært å gi studentene kontekst for, og/eller mer detaljert innføring i tekstene og/eller tematikken som reflekteres i pensum. Forelesningene har dekket viktige deler av pensum, men naturlig nok ikke hele. Det har vært omkring 10 forelesere inne, og emnets øvrige undervisningstilbud har vært viktige for å motvirke faglig fragmentering og å skape sammenheng og oversikt for studentene.

2.	Obligatoriske oppgaver
Målet for de obligatoriske oppgavene har vært å sikre at studentene skaffer seg oversikt over pensum og at de øver seg på faglig refleksjon. Studentene har skrevet to obligatoriske oppgaver dette semesteret.

I den første obligatoriske oppgaven (”oblig 1”) fikk studentene i oppgave å beskrive eller definere et ”pedagogisk problemområde” ut fra pensumtekster. Studentene fikk oppgitt tre pedagogiske problemområder – danning, utdanning, og oppdragelse og sosialisering – uten medfølgende definisjon. Studenten skulle velge ett av disse problemområdene og belyse det ut fra pensumtekster. De skulle velge tre tekster fra pensum, gjøre rede for dem og forklare hvorfor de passet inn i det pedagogiske problemområdet. Hovedvekten i denne oppgaven var på redegjørelsen for de valgte pensumtekstene og begrunnelsen for hvorfor pensumtekstene ble valgt. Studentene rapporterte at dette var en vanskelig og lærerik oppgave, og besvarelsene har på det jevne vært riktig gode.

Oblig 2 fortsatte der Oblig 1 slapp. I Oblig 2 skulle studentene bruke en faglig relevant nyhetssak, enten en de fant selv eller en som emneansvarlig foreslo, og diskutere den ut fra tre kilder fra pensum. De skulle gjøre rede for nyhetssaken og la den munne ut i en faglig problemstilling. Besvarelsen skulle plasseres i ett av de tre nevnte problemområdene, men det trengte ikke være det samme problemområdet som i Oblig 1. Besvarelsen skulle være tydelig på hvorfor pensumkildene var nyttige for å belyse det som kom frem i nyhetssaken. Valget av problemområde – danning, utdanning, eller oppdragelse og sosialisering – og pensumtekster var opp til studenten, og skulle begrunnes i besvarelsen. De gode besvarelsene har vært svært gode, og jevnt over rapporterer studentene at det har vært en krevende, men lærerik, faglig frigjørende og inspirerende oppgave. Eksamen er en variant av Oblig 2, og studentene har fått en del hint om det underveis i semesteret.

3.	Hverandrevurdering
Hverandrevurderingen ble gjennomført umiddelbart etter innlevering av hver av de obligatoriske oppgavene. Hver student ble tildelt to medstudenters oppgaver og skulle vurdere dem etter gitte kriterier. Kriteriene var designet for at studentene skulle kunne gi fornuftig tilbakemelding på tekstene de leste, og for at studentene kunne bruke kriteriene som ”sjekkliste” når de skriver oppgaver selv. Typiske spørsmål var her av typen ”hvilke pensumtekster er valgt, og hvordan er valget begrunnet?”, og ”gjør teksten det oppgaveteksten ber om?”. Det var ulike spørsmål etter oblig 1 og oblig 2, for å sikre pedagogisk progresjon i emnet.

4.	Obligatoriske refleksjonsnotater
I forbindelse med innlevering av de obligatoriske oppgavene skulle studentene levere et refleksjonsnotat. Her ble studentene bedt om å gjøre litt metarefleksjon: De skulle reflektere over arbeids- og tankeprosessen frem mot ferdig oppgave, hva de hadde opplevd underveis og hva de hadde lært av å skrive oppgaven. Det var ingen krav til lengde på notatet. Noen studenter legger ned et absolutt minimum av innsats i dette, men den store majoriteten skriver en A4-side eller mer.

5.	Fagseminarer
Fagseminarene skulle fungere som et faglig samlingssted for å diskutere og jobbe med pensum. Dette fungerte ikke så godt i år, sannsynligvis fordi fagseminarene la opp til en litt for fri struktur for begynnerstudentene samtidig som undervisningen ble flyttet fra digital til fysisk undervisning midt i semesteret.

6.	Sentralen
Sentralen er et drop-in-tilbud der studentene kan få hjelp til hva som helst i forbindelse med emnet PED1001. Det betjenes av PhD-stipendiater og har fungert veldig bra for de studentene som har møtt opp.

Om karaktersetting
Karakterer skal settes ut fra studentens evne til å:
- velge relevant pensumlitteratur, og begrunne valget
- gjøre klart og presist rede for den valgte pensumlitteraturen
- gjøre klart og presist rede for relevansen den valgte pensumlitteraturen har for nyhetssaken
- gjøre gode faglige vurderinger og vise selvstendighet (se UiOs karakterskala)

Eksamen er ment å vise om studenten har kjennskap til pensum utover det de har jobbet med i obligatoriske oppgaver. Velger studenten to pensumtekster, vil det ikke være mulig å vise bredde. Velger de flere, vil det være vanskeligere å få gått i dybden. Det skal likevel være mulig å få toppkarakter på begge måter. Det vil være studentens valg av pensumkilder, begrunnelsen av dette valget, og drøftingen av nyhetssaken – altså vurderingsevne og selvstendighet – som gjør utslaget for hvilken karakter som gis.

Faglig sterke besvarelser vil kjennetegnes av at de har valgt åpenbart relevante pensumtekster, og/eller gir en god begrunnelse for koblingen til nyhetssaken. De vil gi en god redegjørelse for nyhetssaken og pensumtekstene. De vil være tydelige på hvorfor pensumtekstene er valgt og hvordan de belyser nyhetssaken. De lager gode koblinger mellom pensumtekstene. En faglig sterk besvarelse kan bruke kun to pensumtekster og gå i dybden, men den kan også bruke mange pensumtekster og dermed gå mindre i dybden. Da vil den gjennomgående ha gode begrunnelser og refleksjoner.

Faglig svake besvarelser vil kjennetegnes av tilfeldige og dårlig begrunnede valg av pensumtekster, uklar og/eller mangelfull redegjørelse for pensumtekstene, og svak kobling til nyhetssaken.

Generelle vurderingskriterier 
1. Svarer kandidaten på oppgaven? 
2. Gjør kandidaten rede for relevante kunnskaper om temaet?  
3. Viser kandidaten forståelse for temaet og evne til å disponere og diskutere kunnskapen på en selvstendig måte? Viser kandidaten til en faglig refleksjon, og ikke kun synsing og egne meninger?

Generelt er vurderingskriterier for karaktersetting knyttet til faglig vurderingsevne og selvstendighet. Mer konkret handler det om graden av kunnskaps-, presisjons- og forståelsesnivå, og evne til relevant fremstilling og diskusjon. 

UiOs Karakterskala
A – Framifrå
Framifrå prestasjon som skil seg klart ut. Kandidaten syner særs god vurderingsevne og stor grad av sjølvstende.
B – Mykje god
Mykje god prestasjon. Kandidaten syner mykje god vurderingsevne og sjølvstende.
C – God
Jamt god prestasjon som er tilfredsstillande på dei fleste områda. Kandidaten syner god vurderingsevne og sjølvstende på dei viktigaste områda.
D – Nokså god
Akseptabel prestasjon med nokre vesentlege manglar. Kandidaten syner ein viss grad av vurderingsevne og sjølvstende.
E – Tilstrekkeleg
Prestasjonen tilfredsstiller minimumskrava, men heller ikkje meir. Kandidaten syner lita vurderingsevne og lite sjølvstende.
F – Ikkje greidd
Prestasjon som ikkje tilfredsstiller dei faglege minimumskrava. Kandidaten syner både manglande vurderingsevne og sjølvstende.